Booklets of Sárospatak: Announcements
type: channel
description: Responsible publisher: Sándor Enghy, PhD - rector ISSN (print) 1416-9878 ISSN (online) 3057-9198 ISSN-L 1416-9878 Website: www.sarospatakifuzetek.hu E-mail: sarospatakifuzetek@gmail.com OJS: https://acad.hu/ojs/index.php/sf Proofreading József Lapis, PhD, SRHE Gyula Homoki SRHE English proofreading Pálma Füsti-Molnár Gyula Homoki Preparation of the printing house and cover design by József Asztalos (until September 2025) István Varga (from October 2025) Produced by Kapitális Printing House Managing Director: József Kapusi The online presence, the CEEOL, the MTMT, the Real Repository upload and the website are maintained by: István Varga https://vawe.hu +36304982081
language: en
items: A Sárospataki Füzetekről
items: Megjelent a Sárospataki Füzetek 2019/4. száma
items: Fókuszban a karantén – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/1. száma
items: Egytest – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/2. száma
items: Gyermek – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/3. száma
items: Spiritualitás – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/4. száma
items: Szépség és hit – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/1. száma
items: Koncz Gábor köszöntése – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/2. száma
items: Eucharisztia és vizuális kultúra – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/3. angol nyelvű száma
items: Mese és teológia – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/4. száma
items: Gyűlölet és kiengesztelődés – megjelent a Sárospataki Füzetek 2022/1. száma
items: „Először bárány, utána pásztor” – Megjelent a Sárospataki Füzetek 2023/1. száma
items: Theology and Film – Sárospataki Füzetek 2023/2. – Editorial
items: Sárospataki Füzetek 2023/3. – Szerkesztői előszó
items: Sárospataki Füzetek 2024/1. – Szerkesztői előszó
items: Sárospataki Füzetek 2024/2. – Szerkesztői előszó
items: Sárospataki Füzetek 2024/3. – Szerkesztői előszó
items: Sárospataki Füzetek 2024/4. – Editor's foreword
items: Sárospataki Füzetek 2025/1. – Editor's foreword

A Sárospataki Füzetekről
type: item
description: Sárospataki Füzetek 2019/4 1857 nyarán indult útnak a Sárospataki Füzetek. Első szerkesztője, Erdélyi János, a pataki főiskola tanára volt. Erdélyi akkor a „bölcsészet és nevelés” tanáraként dolgozott itt, országos hírnévnek örvendő irodalmár, az MTA és a Kisfaludy Társaság tagja volt, a legkitűnőbb magyar esztétikusok és kritikusok egyike. A kiadói felelősséget Hegedűs László alsózempléni esperes és Szeremley Gábor „hittanár”, azaz a dogmatikai tanszék vezetője vállalta magára. A szerkesztői szándék így fogalmazódott meg a folyóirat alcímében: „Protestáns és tudományos folyóirat”, mely „Egyház és nevelés, tudomány és irodalom körében” óhajtott tanulmányokat, cikkeket, közleményeket közreadni. A tudományos folyóirat belső szerkezete így oszlott meg: egyház és hittan, egyháztörténet, nevelés, tanügy, bölcsészet, műtörténelem, művészetek, irodalom, könyvismertetés, bírálatok, vegyes közlemények.A Sárospataki Füzetek 13 évfolyamára egyaránt jellemző, hogy a kor tudományosságának legmagasabb színvonalán állt. Forrásértéke – elsősorban a Tiszáninneni Egyházkerület történetére nézve – szinte egyedülálló, majd csak a Sárospataki Református Lapok veszi fel vele később a versenyt. Nem elhanyagolható, hogy a tanárokat tudományos munkára ösztönözte s egyben tért adott publikációs tevékenységüknek. De bevonta az országos tekintélyű szakírókat munkatársi körébe éppúgy, mint a tiszáninneni, igényes szellemi élet élő lelkipásztorokat. Legfőképpen pedig bekapcsolta a Kollégiumot a hazai tudományos-irodalmi vérkeringésbe. Öntudatos, igényes egyházi életre nevelt, „a jelennek tüköre, a múltnak forrása volt.” 1869-ben jelent meg az utolsó lapszám, majd 1904-ben indult újra a csupán két évfolyamot megért azonos nevű utódlap. A Sárospataki Református Teológiai Akadémia 1992-ben történt újraindulását követően az akkori tanári kar 1997-ben indította útjára ismét a folyóiratot, mint az Akadémia tudományos közlönyét.
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2020-%03-%01

Megjelent a Sárospataki Füzetek 2019/4. száma
type: item
description: Akadémiánk közössége tavaly december 2-án egy konferenciával emlékezett egykori tanárunk, Dr. Nagy Barna születésének száztizedik és halálának ötvenedik évfordulójára. Folyóiratunk jelen számának gerincét ennek az emlékkonferenciának az előadásaiból kiindulva szintén a rá emlékező szövegek alkotják. Nagy Barnát a hazai teológiatörténet elsősorban mint nemzetközi hírű Kálvin-kutatót és a reformáció kora magyar protestáns irodalmának kiváló szakértőjét tartja számon. Nem véletlenül, hiszen munkássága utolsó szakaszának ezek a témák jelentették a fókuszát, ezekben a témákban jelentek meg publikációi, nemzetközi híre ezek összefüggésében vert visszhangot Magyarországon, eredményei pedig ma is érvényesek. Ezt jelzi valószínűleg az is, hogy a Magyarországi Református Egyház hitvallási iratainak a Kálvin Kiadó gondozásában megjelent legújabb, 2020-as kiadásában a Második Helvét Hitvallásról írt tanulmánya – Fekete Károly szerint mint nehezen túlszárnyalható, átfogó írás[1] – szintén helyet kapott. Nagy Barna azonban elsősorban rendszeres teológus volt, Barth és Brunner tanítványa, doktori értekezésének is előbbi szerző életművének interpretációja volt a témája. Az, hogy ma mindenekelőtt Kálvin-kutatóként emlékezünk rá, nem csekély mértékben annak is köszönhető, hogy a Sárospataki Akadémia 1952-ben történt bezárása, s kivált az 1956-os forradalmi tevékenysége és azt követő börtönbüntetése után gyakorlatilag csak ebben a témában jelenhettek meg írásai, csak ez a pálya volt szabad számára. Éppen ezért, ahogy az emlékkonferencia, úgy kiadványunk is inkább Nagy Barna portréjának az utókor tekintete előtt eleddig jobbára árnyékban maradó vonásait igyekszik megvilágítani. <img class="size-medium wp-image-604 aligncenter lazyloaded" src="https://acad.hu/ojs/public/site/images/vargaijanos/nb-portre-1-033-350x461.jpg" sizes="(max-width: 228px) 100vw, 228px" srcset="https://sarospatakifuzetek.hu/wp-content/uploads/2017/03/NB_portre_1_033-228x300.jpg 228w, https://sarospatakifuzetek.h…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2020-%04-%15

Fókuszban a karantén – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/1. száma
type: item
description: Távistentisztelet és Isten-közelség Folyóiratunk életében fontos szerepet játszik a kiszámíthatóság és tervezhetőség. Jelen számunk tematikus blokkját is jó előre elterveztük: tekintettel a jelentős történelmi évfordulókra, úgy gondoltuk, hogy a nyárra tervezett, Trianonnal kapcsolatos szám előtt egy tematikus összeállításban azt vizsgáljuk majd meg, hogy milyen szerepe volt az egyháznak és a teológiának a huszadik század nagy történelmi traumáinak feldolgozásában. Aztán jött a koronavírus vészhelyzete, a levéltárak bezártak, így a tervezett tanulmányok nem készülhettek el, és mi magunk is egy trauma kellős közepén találtuk magunkat. A hozzánk hasonló médiumokban megjelenő szövegek sokszor több hónapos vagy éves kutatás eredményeként születnek meg, így az ilyen folyóiratok többnyire nem tudnak gyorsan reagálni a váratlan helyzetekre. Látva azonban a kialakult helyzetet, s látva azt is, hogy néhány társadalom- vagy bölcsészettudományi folyóirat a maga területén megpróbált reflektálni arra, bennünk is felvetődött, hogy az eredeti kérdést a jelenre vonatkoztatva tesszük fel. Mit tud mondani, hogyan tud működni az egyház, a teológia a vészhelyzetben? Hogyan alkalmazhatók a teológiai koncepcióink? Van-e a református múltunkban, identitásunk tartalékaiban olyan tapasztalat, felkészültség, amit mozgósítani tudunk az aktuális helyzetben? Ezek a kérdések persze nem csak bennünket foglalkoztattak, és az egyházi sajtóban vagy a közösségi médiában pillanatok alatt nagyon szerteágazó vita bontakozott ki a problémáról. A kérdés pontosításában Fazakas Sándor, a Debreceni Református Hittudományi Egyetem tanszékvezető egyetemi tanára Távistentiszteletek gyülekezet nélkül? címmel a DRHE Szociáletika tanszéke honlapján március közepén megjelent írása volt segítségünkre. Az online istentiszteletek kérdését a református teológia szempontjai alapján vizsgáló, problémafelvetőnek szánt írás váratlanul jelentős hullámokat vetett a hazai teológiai élet feszített víztükrű medencéjében. Az ind…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2020-%08-%03

Egytest – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/2. száma
type: item
description: Ne mondjátok, hogy a haza nagyobbodik. A haza, a haza egyenlő volt mindig ezer év óta már, és mindig az marad, mert nem darabokból összetákolt darab: egytest a mi hazánk, eleven valami! Nem lehet azt csak úgy vagdalni, toldani. (Babits Mihály) A trianoni békediktátum aláírásának 100. évfordulóján számos könyv, tanulmány, film jelent már meg, kiállításokat rendeztek, konferenciákat szerveztek Kárpát-me­dence-szerte. Lehet-e újat mondani a centenáriumi év végéhez közeledve? Elmond­tak, bemutattak, felidéztek-e mindent, amit érdemes, tanulságos és méltó is elmon­dani, bemutatni, felidézni? Hisszük, hogy Trianonról mindig lehet újat mondani. Lehet újat találni a történeti forrásokban, lehet újat felmutatni a történészi vitákban, újat mondani a közéletben, a politikában, új célokat kitűzni az államközi kapcsolatokban, lehet új üzeneteket talál­ni egyéni életutakban, újabb és újabb tanulságokhoz jutni egy-egy emberi sors meg­ismerésekor; újra megborzongani, megdöbbenni, megerősödni, meghatódni minden egyes személyes hitvallás által. Miközben azt is valljuk, hogy Trianonról soha nem lehet relativizálva beszélni, vagyis nem lehet újat mondani, és nem lehet újat írni a tragédia tényeiről, máig ható következményeiről sem nemzeti, sem közösségi, sem egyéni vonatkozásokban. A Sárospataki Füzetek jelen száma attól más, azzal törekszik újat hozzátenni a 2020. évi Trianon-témájú munkákhoz, hogy kifejezetten református relációban vizs­gálódik. Szerzőink a Kárpát-medencei református gyülekezetek, közösségek, iskolák, egyháziak, laikusok történeteit kutatták, református talajon elindult mozgalmak jelentőségét és hatásait írták le. Fórumot kínáltunk ezek mellett az elszakított or­szágrészek gyülekezeteiben szolgáló, pataki öregdiák református lelkészeknek, hitok­tatóknak és református egyházi szolgálatra most készülő, határokon túlról érkezett hallgatóinknak, hogy tegyék közkinccsé gondolataikat, tapasztalataikat, osszák meg érzéseiket, üzeneteiket azzal kapcsolatban, amit önazonosság…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2020-%10-%17

Gyermek – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/3. száma
type: item
description: „Bizony, az Úr ajándéka a gyermek, az anyaméh gyümölcse jutalom” (Zsolt 127,39) „Igen megnövelem terhességed fájdalmát, fájdalommal szülöd gyermeked” (1Móz 3,16) „Gyászolva megyek le fiamhoz a holtak hazájába!” (1Móz 37,35b) „Isten majd gondoskodik bárányról az áldozathoz, fiam.” (1Móz 22,8) „A leány így felelt neki: Apám, ha szavadat adtad az Úrnak, tedd velem azt, amit kimondtál!” (Bír 11,36) „Adjátok annak az élő gyermeket, és ne öljétek meg, mert ő az anyja!” (1Kir 3,27b) „Hiszen menyed szülte őt, aki szeret téged, és többet ér neked hét fiúnál!” (Ruth 4,15b) „Fiam, Absolon! Fiam, fiam, Absolon!” (2Sám 19,1b) „Mert egy gyermek születik nekünk, fiú adatik nekünk.” (Ézs 9,5) „Bementek a házba, meglátták a gyermeket anyjával, Máriával, és leborulva imádták őt.” (Mt 2,11) „Jeruzsálem leányai, ne engem sirassatok, hanem magatokat és gyermekeiteket sirassátok” (Lk 23,28b) A fenti idézetgyűjtemény csak nagyon szűk keresztmetszetét adja annak, ahogyan a Szentírás a gyermekséget és a szülőséget, az ezen viszonyok által meghatározott léthelyzeteket bemutatja, történetekben és példázatokban értelmezi, üdvtörténeti kontextusba helyezi. (Látjuk majd, hogy lapszámunk szövegei is számos egyéb bibliai textussal dolgoznak.) Időszerűnek éreztük a szerkesztőségben, hogy egy teljes lapszámot szenteljünk a „gyermekség” teológiai megközelítéseinek, illetve kérdéseket tegyünk föl a gyermekségről, a gyermekekről azokból a nézőpontokból, amelyekből egy keresztyén közösség kérdezni tud. A gyermek(i)ségre vonatkozó fogalmaink ugyanis, valljuk meg, sokszor sematikusnak bizonyulnak. Célunk volt, hogy többféle mélyfúrást végezzünk, amelyek új jelentésekkel vagy akár csak árnyalatokkal gazdagíthatják gyermekképünket és gyermekkorképünket – bizony, nem mindig és nem feltétlenül annak örömteli, ártatlan, idealisztikus oldala felől. Ugyanakkor természetesen lehetetlennek bizonyul akár megközelítőleg is lefedni e kérdések összességét, bizonyos izgalmas szempontok – például a gyermekiség dogmatika…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2020-%12-%15

Spiritualitás – megjelent a Sárospataki Füzetek 2020/4. száma
type: item
description: Egy régi indián közmondás szerint ha kimerültek vagyunk, meg kell állni, mert túl gyorsan mentünk, és hagyni kell, hogy a lelkünk utolérhessen. Mintha igaz lenne ez nem pusztán egyéni, hanem közösségi, egyházi szinten is: még mindig loholunk. Ezalatt pedig a teológia és a ráció, ahogyan azt egy közhellyé vált kritika megfogalmazza, olyan mértékben eluralkodott rajtunk, hogy a lélek hátramaradt valahol. Pedig egyház és világ szomjazza a lelki élményt, mégpedig úgy, ahogyan azt Tóth Sára lapszámunkban megfogalmazza: „ma a keresők evilági spiritualitást igényelnek, azt, hogy a szentségest ne a valóság peremén, hanem annak középpontjában találják meg”. Vajon tudunk ilyet adni? Ehhez először is meg kellene állni, és ki kellene fújni magunkat. Az is elcsépelt, de még mindig igaz megállapítás, hogy a protestantizmus bizonyos kegyességi irányzatai számára a spiritualitás kifejezés vagy akár a „keresztyén meditáció” fogalma mindmáig mélységesen gyanús. Ez nem jelenti természetesen, hogy a protestáns hagyomány ne lenne gazdag spirituális útmutatásokban, vagy a keresztyén úttal foglalkozó szövegekkel. Újabban mégis inkább az a jelenség figyelhető meg, hogy amennyiben valamilyen lelki megújulás útját keressük, inkább a katolikus vagy karizmatikus kegyesség irányában teszünk tapogatózó lépéseket, nem pedig a saját örökségünkhöz fordulunk. A jelen szám is mintha ezt a látszatot keltené: a megalapozó tanulmányok egy része katolikus szerzők tollából származik, sőt a Körkérdés rovatban megszólaló szerzők egy része szintén a katolikus, azon belül is jezsuita lelkigyakorlathoz kapcsolódva kísérletezik saját gyülekezeteiben vagy lelki közösségeiben a spirituális mélység megértésére és gyakorlására. A saját gyökereink feltérképezése viszont nem egy folyóiratszámban megoldható feladat. Ez hosszú és fáradtságos, sok kutatást és komoly együttműködést kívánó munka. Most inkább körülnézni szeretnénk, hogy a folyamatokat lássuk. Ezért volt többek között fontos, hogy Lukács János SJ, a Manréza…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2021-%03-%25

Szépség és hit – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/1. száma
type: item
description: Mindig is zavarral tölt el és ugyanakkor ámulatba ejt Johann Friedrich Overbeck (1789–1869) munkássága. A San Isidore celláiban megtelepülő művészek manifesztójukkal a vallás és művészet egyesítését tűzték ki célul – pontosabban az őszinte vallásos érzelmek kifejezésére alkalmas művészet megteremtését. Ennek hatalmas allagóriája Overbeck késői, impozáns alkotása, a Vallás diadala a művészetekben (1840). A cím és a mögötte rejlő gondolatiság egyarán megdöbbentő: harc van a két terület közt? Vajon vallás és művészet, esztétikusság és a hit egymásnak feszülő világok? Sokatmondó, hogy ez az irányzat az Overbeck és barátja, Franz Pforr alapította Szent Lukács rend keretén belül és Róma mellett egy elhagyatott kolostorban, a világtól elzárva bontakozik ki, a romantika áradó és hatalmas érzéseket mozgató művészetével párhuzamosan. Elég csak melléillesztenünk Delacroix ugyanebben az évben született szintén monumentális (498×410 cm) olajfestményét, aminek ráadásul a témája is keresztyén (Keresztesek bevonulása Konstantinápolyba), hogy látsszon a hatalmas különbség. A finomra csiszolt ideológia Máriával a központban, a kiszámított és tökéletesre hangolt kompozíció és a vad, véres, a negyedik keresztes háborút pellengérre állító festmény nehezen feloldható ellentmondásban áll egymással. Nem lehet megszabadulni attól az érzéstől, hogy Overbeck és körének egész alkotói munkája anakronisztikus: valami olyasmit próbál visszahozni a múltból, amit a preraffaeliták próbálnak később. Egy letűnt kor talán sose volt dicsőségét, egy idealizált harmóniát, a múlt és a jelen vágyott képét – miközben a világ és a művészeti látás ellenállhatatlanul megváltozott, véglegesen maga mögött hagyva ábrázolásmódokat és szemléletmódokat. Andreas Mertin Overbeck festményével megegyező című tanulmányában azt a dilemmát veti fel, hogy vajon Eberhard Simonsnak van-e igaza, amikor a művészet eltávolodását a művészet vallásos megjelenítés alóli (negatív értelemben vett) emancipációként fogja fel, vagy annak…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2022-%01-%31

Koncz Gábor köszöntése – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/2. száma
type: item
description: A Sárospatai Füzetek huszonötödik, jubileumi évfolyamának második számában az emlékezés, emlékeztetés játssza a főszerepet. Nem a saját jubileumunkról van szó – ennek is eljön az ideje majd – hanem olyan alkalmakról, személyekről és feladatokról, melyek számunkra és a Sárospataki Református Teológiai Akadémia szűkebb-tágabb közössége számára is egyaránt fontosak. Oktass, hogy éljek! rovatunkban egy különleges, eddig nyomtatásban meg nem jelent igehirdetést közlünk. Írója Koncz Sándor, aki a sárospataki teológia neveltje, majd 1947-től rendszeres teológusként a biblikus tudományok – ó- és újszövetség – tanára, az intézmény gazdasági vezetője volt 1951-ig. A Teológia megszüntetését követően – mint életrajzírója, Szatmári Emília kollégánk írja – az új politikai és egyházi vezetés 1951-ben püspöki méltósággal próbálta megvesztegetni, amit ő elutasított. Kiállásáért, de lényegében egész pataki működéséért, teljes életútjának hűségéért végül arra ítélték, hogy falusi lelkipásztor legyen. Így került 1952-ben egy vasútvonallal sem rendelkező, deportáltak számára kijelölt északkelet-magyarországi faluba, Alsóvadászra.[1] Tizennégy év után, 1966-tól haláláig a Tiszáninneni Református Egyházkerület Tudományos Gyűjteményei Levéltárának igazgatója volt. Az az igehirdetése, melyet itt közlünk, 1955. szeptember 8-án hangzott el a sárospataki református templomban, az 1935-ben Sárospatakon végzett lelkészek 20 éves találkozóján. Különlegesen aktuális ez az igehirdetés most, hiszen idén emlékezünk a Sárospataki Református Teológia 1951-es megszüntetésére és a pataki teológusok „exoduszára”, nagy hazatérésére, és közel van az intézmény újraindulásának harmincadik évfordulója is. Ezeknek, a múlt – és talán a jövő – üldöztetéseinek, sebeinek és megpróbáltatásainak összefüggésében is érvényes a Koncz Sándor által megfogalmazott üzenet: „A földi zarándokok és a nagy megsebzettek Istene az alapja együttlétünk mély élményének.” Koncz Sándor gyermekei, köztük fia, Dr. Koncz Gábor is ezer sz…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2022-%02-%18

Eucharisztia és vizuális kultúra – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/3. angol nyelvű száma
type: item
description: Gabriella Rácsok The Eucharist and Visual Culture – Editorial InterFilm Hungary held a conference on “The Eucharist and Visual Culture” on 1-3 October, 2021. The venue, host and main sponsor of the event was the Sárospatak Reformed Theological Academy. It was a special honour that the conference was also supported by the Lutheran Church of Hungary and the Cistibiscan Reformed Church District. InterFilm Hungary, founded in 2020, is a member of InterFilm International. Behind the decision of the founders was the conviction that the Church could not ignore the artistic, spiritual, and social significance of the motion picture, while it must also see how the Church, religious phenomena and theological concepts affect the motion picture medium. With the October conference, the organisers wanted to raise awareness of the potential of visual culture, which is fundamentally defining our age, and to help believers recognize the Christian messages that are being conveyed through the present “flood of images”. They hope that this conference was only the first step in building a long-term relationship between films and Christian values. The conference included four main presentations in English, three workshops, two film screenings and related discussions. The personalities and expertise of the Roman Catholic, Lutheran and Reformed speakers guaranteed that the original idea of the conference fell in good hands: the key-note addresses by Finnish theologian Sofia Sjö, Polish film aesthete Mariola Marczak, Hungarian theologian and director Lajos Kovács, theologian and anthropologist Károly Zsolt Nagy provided the backbone of the conference. In the workshops, theologian and cartoonist Sándor Békési, theologian and church leader Tamás Fabiny, art historian Márton Orosz and theologian Gabriella Rácsok were the dialogue partners. The diversity of the themes presented at the conference served to illustrate the many threads that connect our visual environment with the idea and imagery o…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2022-%05-%28

Mese és teológia – megjelent a Sárospataki Füzetek 2021/4. száma
type: item
description: Kötetünk azt a szerény célt tűzte ki maga elé, hogy a mese és mesemondás sokat tárgyalt és vitatott jelenségéhez fűzzön széljegyzeteket, a teológia, irodalomtörténet, folklórkutatás tudományainak metszetében. Somfalvi Edit fogalmazza meg a lapunkban olvasható tanulmányában, hogy „a mesét és a teológiát ritkán szokták egyszerre emlegeti, legfeljebb csak akkor, ha lekicsinylően azt akarják a tudomány világából érkezők mondani, hogy a bibliai történetek legfeljebb akkora hatással lesznek az emberi életre, mint a gyermekmesék. Ilyenkor mi, teológusok és hívő emberek rettenetesen felháborodunk, mert sértőnek találjuk ezt a kijelentést, közben pedig büszkének kellene lennünk rá, mert ez bizony éppen így van.” Valóban, a mese- és történetmondás hatását nehéz volna alábecsülni mindennapjainkra. Történetekben és történetek által gondoljuk el az életünket, találunk benne célt, vigaszt, tanulságokat. A különböző történetek és mesék olyan tudáskészletet jelentenek, amelyek végigkísérnek minket születésünktől a halálig. A lapszámot illusztrációkkal is gazdagító Békési Sándor a hollywoodi filmalkat hatásaiból kiindulva jut el ahhoz a belátáshoz, hogy az „ősdráma” alapja nem más, mint a krisztusi út. „Aki erre a krisztusi útra lép, folyamatosan változó helyzetét, melynek minden percében döntéshelyzetbe kerül és cselekvésre kényszerül, maga Krisztus teremti és minősíti.” J. R. R. Tolkien tündérmese-elméletét teológiai szempontból olvasva Homoki Gyula sem jut eltérő következtetésre: „A gyönyör útján, mint egykor Emmaus felé, ugyanis maga Jézus szegődik az ember mellé, először nem direkt revelatív formában, hanem inkognitóban, hogy amikor annak ideje van, megnyissa az őt kereső szemeket a látásra.” Enghy Sándor az ószövetségi mese problematikájával foglalkozik, a Bírák 9,7 – Jótám példázata a fák királyáról – egzegézisét adva. „Ahol YHWH eszközei felvállalják szerepüket, ott a szavak embere burkolt formában is az igazság hirdetője lehet az adott helyzetben, s olykor mesékbe rejtve ál…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2022-%07-%05

Gyűlölet és kiengesztelődés – megjelent a Sárospataki Füzetek 2022/1. száma
type: item
description: A jelenlét hatalma Folyóiratunk jelen számának témája a gyűlölet és kiengesztelődés. A tematikus összeállításunk gerincét a 2019. októberében „Gyűlölet és szabadulás” címmel a bakonybéli bencés közösség által szervezett Colloquium discipulorum VIII. Bakonybéli Ökumenikus Konferencia előadásai alkotják (ifj. Cserháti Sándor, Gérecz Imre és a jelen sorok írójának szövegei). Ezt egészítettük ki egyrészt a konferencia két műhelyének munkáját összefoglaló és arra reflektáló szövegekkel (Béres István és Gilicze Tamás reflexiói), másrészt a gyűlölet és kiengesztelődés témáját tágabban tárgyaló tanulmányokkal (Bihari Sándor, Borbás Gabriella, Homoki Gyula, Kustár György és Rainer Stuhlmann tanulmányai), valamint egy interjúval, melyben Dani Eszter missziói főtanácsadó beszél a keresztyén kiengesztelődési szolgálatról és annak magyarországi alkalmazásáról. A bakonybéli konferencia a 2015-től kibontakozó menekültválság és az arra adott társadalmi válaszok nyomán kialakult helyzetre próbált a keresztyén teológia és lelkiség perspektívájából válaszolni, nem mellékesen éppen azzal, hogy a közbeszéden eluralkodó gyűlöletet, annak meghatározó formáit, illetve az ezzel szemben gyakorlatilag elmaradó egyházi megszólalást, állásfoglalást tette témává. A konferenciafelhívás ugyanakkor leszögezte, hogy „bár a közéletben megjelenő félelem és gyűlöletkeltés közös tapasztalatunk, konferenciánk nem politikai indíttatású. Társadalmunk és egyházaink nemcsak a politikai folyamatok miatt válnak az agresszió különböző formáinak játékszerévé. Személyek között, családon belül, helyi civil és egyházi közösségekben is tapasztaljuk, – a politikától függetlenül –miként lehetetleníti el életünket a félelem és a gyűlölet. Ugyanakkor látunk evangéliumi példákat ma is: szabadulást a félelem és harag fogságából. Ezek alapján arra a meggyőződésre jutottunk, hogy a gyűlölet és a gyűlölet fogságából történő szabadulás az a téma, melyről nekünk, Krisztus mai tanítványainak közösen – a Biblia jóhíre és a Szent…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2022-%12-%20

„Először bárány, utána pásztor” – Megjelent a Sárospataki Füzetek 2023/1. száma
type: item
description: Kustár György: Szerkesztői előszó A jelen kiadvány több szempontból is fontos. Egyrészt időszerű. Azokkal a kérdésekkel foglalkozik, melyek régóta foglalkoztatják a lelkészeket, de nem, vagy csak keveset került szóba. Miért fogy a lelkipásztori hivatást választók száma? Miért hagyják el sokan a pályát? Milyen gondokkal küzdenek a lelkészek a mindennapokban? Kire számíthatnak, ha szükségük van segítségre? Milyen terheket ró rájuk a szerepük, a velük szemben támasztott elvárások? Megannyi kérdés, melyek számát még tovább lehetne szaporítani. A felvetődő dilemmákra sokféle válasz született, informális és hivatalos egyaránt. A munka nem most kezdődött: az országban részben egymástól függetlenül több pásztorációs, lelkigondozói, házasságfókuszú program és szervezet működik. Sőt, katolikus körökben is kibontakozóban van egy a papokkal és az ő mentális egészségükkel foglalkozó program – több más kezdeményezés mellett. Végre egy olyan kairosznak vagyunk a tanúi, amikor saját állapotukról maguk a lelkészek is nyilatkozhattak, evangélikusok és reformátusok egyaránt. 2022-ben az evangélikus lelkészek között, 2023-ban pedig a református lelkipásztorok közt végeztek felmérést. Az eredmények nem megdöbbentőek; úgy tűnik, olyasmit mondanak ki, amit mindannyian sejtünk vagy sejtettünk. A lelkész a szerepelvárások miatt a magánéletét nehezen választja el a hivatásától. Leterhelt szellemileg és pszichésen. Önmagára, testi, lelki és spirituális egészségére nem jut energia és idő. Sokan érzik magukat elszigetelve és magányosan. Betegszabadságát a lelkészek harmada ha tudná, se venné ki, a szabadnap lehetőségével nem él mindenki. A lelki elvonulást még mindig valamiféle gyanú övezi, annak „katolikussága” miatt, viszont egyre többeknek van igényük arra, hogy lelkivezetőjük legyen, akivel az istenkapcsolatukról beszélni tudnak. Pásztorok ők, akik nyájuk mellett egyedül vannak, akik juhok nélkül maradnak, akik sokszor terelők nélkül magányosan küzdenek. Másfelől fontos ez a lapszám azért i…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2023-%12-%16

Theology and Film – Sárospataki Füzetek 2023/2. – Editorial
type: item
description: The present issue of Sárospataki Füzetek gives an insight into two conferences on the theme of theology and film. In Budapest, at the end of April 2023, Interfilm International was organising a seminar on the history of Hungarian film and the current situation in Central and Eastern Europe. In the middle of October 2023, Interfilm Hungary held its second international conference. The venue and host of the event was the Sárospatak Reformed Theological Academy. The theme of the conference this time was “Screen Priests and Screen Pastors”. The programme included lectures and film screenings to help deepen the understanding of the topic: how are priests and pastors portrayed in cinema and TV films? According to biblical scholar Walter Brueggemann1 the Psalms can be categorized into three fundamental themes: orientation, disorientation, and new orientation. These themes reflect different phases of human experience. Brueggemann describes the categories in the following way: a) Sometimes, life blesses us with contentment and stability. During these seasons, we feel gratitude for the constancy of God’s goodness. The “psalms of orientation” express joy, delight, coherence, and the reliability of God, creation, and divine law. b) At other times, life throws us into hurt, suffering, and alienation. These moments evoke rage, resentment, and self-pity. The “psalms of disorientation” mirror this painful disarray. They allow for extravagant expression, hyperbole, and abrasiveness. c) Human life, at times, consists of turns of surprise when unexpectedly, joy breaks through despair, illuminating our darkness. The “psalms of new orientation” boldly proclaim fresh gifts from God, reshaping our perspective. These affirm a sovereign God who continually renews and transforms our human experience. But human life is not merely a static position where we find ourselves. It is also a dynamic journey – a continuous movement from one circumstance to another. Along this path, we encounter surpr…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2024-%07-%01

Sárospataki Füzetek 2023/3. – Szerkesztői előszó
type: item
description: „Ha a diáklélek a határtalan lehetőségek tere, a pataki különösen predesztinálva van erre, úgy azonban, hogy ebben a lehetőségében nem vész el a semmiben, mindig van szempontja, álláspontja, ahonnan nagy áttekintéseket tehet.” Újszászy Kálmán: A pataki diák lelki arca Ahogy létezik sorsdöntő jelentőségű, megfelelő időpillanat, úgy léteznek a bizonyos feladatok elvégzésére elhívott, megfelelő emberek is. Minden bizonnyal ilyen volt az 1908-ban született dr. Harsányi István is, akinek közel egy évszázadot felölelő élete Sárospatak vonzásában és szolgálatában telt. Patakon tanított apja ‒ az irodalomtörténész-zseni, akit földműves szülők gyermekeként a tehetség és gondviselés az Akadémia küszöbéig repített, és a küszöb átlépését csak halála akadályozta meg ‒ és anyai nagyapja, a Bibliát fordító Radácsi György. A Kollégiumhoz kötötte ifjúsága, majd egyetemi tanulmányai, az Eötvös Kollégium és a genfi peregrináció után pedagógusi pályakezdése is. Patakon indította útjára ifjú tanárként a népi tehetségek iskoláztatását zászlajára tűző tehetségmentés programját, melynek számos kitűnő embert köszönhet az ország. Patakból táplálkozott és Patakra támaszkodott akkor is, amikor a Magyar Népi Művelődési Intézet élén 1946 és 1948 között a parasztság művelődésének intézményes kereteit igyekezett megteremteni munkatársaival. Az 1948-as kommunista hatalomátvétel Harsányi karrierjét is megtörte. A Magyar Népi Művelődési Intézet éléről a Gyermeklélektani Intézetbe, a Magyar Tudományos Akadémia későbbi Pszichológiai Intézetének jogelődjébe került. Itt Édouard Claparède és Jean Piaget egykori tanítványaként új feladatok elé nézett: ifjúságpszichológiai kutatásokat végzett 1968-as nyugdíjazásáig. Ebben az időszakban, részben pataki tanárságának élményeiből táplálkozva írta a Fiúk könyve, az Ifjúkor és A tanulók megismerése című könyveit. Pszichológiai kutatásai másik területének, a szervezet- és vezetéslélektannak a gyakorlatba való átültetését jelentette a Sárospataki Öregdiákok Budapes…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2024-%07-%02

Sárospataki Füzetek 2024/1. – Szerkesztői előszó
type: item
description: Néha nehéz egyetértésre jutni. A közös nevező megtalálása kihívásokat tud rejteni – főleg olyan időkben, amikor belső és külső feszültségek közt kell léteznünk. Igazságosság, igazságtalanság, gonosz, jó, ártatlanság és kegyelmi döntés. Megannyi szó, mely újabban ott dobog a fülekben, visszhangzik online és offline tereken. Emberek állnak emberek mellé, vagy fordulnak szembe egymással, ideológiák és magyarázatok ütköznek, jákóbi módon birkóznak, felül akarnak kerekedni, úgy, hogy megkérdőjeleződik a békés egymás mellett létezés értelme, de a küzdelem során egymásba akadó kezeket nehéz szétválasztani, mert az áldás anyagi vagy szellemi kincseire mindenki vágyik. Forrnak az indulatok, a régi sérelmek újra előtörnek, régi-új elégedetlenség üti fel a fejét, harcos vagy csendes kiáltványok születnek, egyesek Bibliát, mások a jog pallosát fogva vagdalkoznak. Megint mások csak figyelnek és kivárnak. Vagy számításból, vagy érdeklődő óvatosságból. Pedig valamit mondani kell. Erőt venni a saját gyengeségen, vagy eltűnni a homályban. Kemény szavak erdejében kell keskeny ösvényt találni – olyan időszakban, melyben múltbeli tettek lepleződnek le, félelmek válnak valóra, aggodalmak öltik a beteljesülés rémisztő alakját. Rendszer és egyén, vezető és vezetett feszül egymásnak, és közben zajlik az élet, de már többé nem úgy, mint korábban. Ebből látszik, ami talán mindig is világos volt, hogy az igazságért küzdeni kell. Mindezt úgy, hogy nem adjuk fel sem a megértés iránti vágyat, sem az igazságosság beteljesülése iránti olthatatlan szomjúságot. Ez a mostani szám pont ennek a példája. Egyháztörténész, egyházjogász, mesekutató, vallástanár, könyvtáros, gyakorlati teológus talál egymásra ebben a kötetben. Látszólag úgy sorakoznak fel a lapokon ezek az írások, mint amik elbeszélnek egymás mellett. Pedig nem. Enghy Sándor a Masszóra jelentőségét tárgyalva nagyon is időszerű üzenetet fogalmaz meg: „…a masszoréták tudták, hogy az אַשְׁרֵי ilyen alakja nem véletlenül fordul elő az adott hel…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2024-%07-%03

Sárospataki Füzetek 2024/2. – Szerkesztői előszó
type: item
description: Egy karizmatikus felekezet egyik tagjával beszélgetve megdöbbentő állítással találkoztam. Felháborodott, szinte haragos volt, és emelt hangon ecsetelte, hogy magával Jánossal az apostollal sem ért egyet. Mert hogyan is kerülhetett bele egy olyan textus az evangéliumába, mint a víz borrá változtatása? Ismerve a csoport kegyességét és az alkohollal szembeni komoly teológiai ellenvetéseket, érthető volt a kifogása, ugyanakkor mégis érthetetlen. Az illető szigorúbb volt, mint az evangélium szerzője: gondolkodás nélkül kivágta volna az iratból ezt a kényelmetlen szakaszt. Tudatosan vagy tudatalatti indítékokból, saját kegyességi gondolkodása miatt Jézusnak az életszeretetről tanúskodó arca mélységes ellenállást váltott ki belőle. Elgondolkodtató mindez. Vajon nem ugyanilyen szelektíven olvasunk mindannyian? Albert Schweitzer Der historische Jesus (Vom Reimarus zum Wrede) című nagy klasszikusa éppen azt mutatta ki, hogy a 18–19. századi Jézus-portrék többet mondanak el a szerzőről, mint az első században élt mester életéről. Ez a megrázó felismerés aztán általános szkepszisbe fordult át: sokan le is tettek a történeti Jézus alakjának megrajzolásáról. Talán igazuk volt. Talán nem. Azt kimondani, hogy szelektíven olvasunk, jogos félelmet válthat ki. Hiszen akkor kinek is van igaza? Ha az igazság közösségenként, netalán egyénenként változik, van-e közös alap, a keresztyénségben középpont, „mag”, az üzenet lényege, mely nem változhat? Ezek jogos kérdések, és a teológia mindmáig ezzel a problémával birkózik. Ugyanakkor azonban az egész kérdéskörnek van egy másik oldala is. A szubjektivizmus felismerése szükségszerű következménye a 20. századi filozófiai gondolkodás fejleményeinek. Többek között megfogalmazta azt a felismerést, hogy a megismerés alapvetően nem választható el a megismerő személy meggyőződéseitől, de ez nem negatívum, hiszen egy mélyebb dimenziót nyit meg, és arra mutat rá: a téttel bíró tudás egzisztenciális. A megértés célja a tulajdonképpeniség (Heidegger) vag…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2024-%08-%22

Sárospataki Füzetek 2024/3. – Szerkesztői előszó
type: item
description: A Sárospataki Református Hittudományi Egyetemen, illetve annak jogelőd intézményében 2017-től indult el a szociális munkások, majd 2019-től a diakónusok (keresztyén szociális munkások) képzése, ezzel az intézmény újra egy nagy lépést tett az interdiszciplináris szemléletmód irányába. Számos kérdés vetődik fel korunkban, melyeket keresztyén szemmel és megfelelő szakmai szemléletmóddal kell megvizsgálni, átgondolni. Ezek egyike az egyetem térségi elhelyezkedéséből adódik, vagyis abból, hogyan tudunk a régióban tapasztalható problémákra megfelelő válaszokat találni, s hogyan lehet ezt a tudást a szakemberképzés szolgálatába állítani? A másik kérdés intézményi, szervezeti, közösségi, gyülekezeti viszonyaink felől merül fel, mely teret és keretet adhat a társadalmi problémák megfelelő szakmai és értékrendi megközelítésének, kezelésének. A folyóiratunk jelen számában olvasható tanulmányok ezen területek egy-egy kérdéskörét vizsgálják elemző, módszertani, gyakorlati szempontok alapján. Posztmodern világunkban a segítségnyújtás, felelősségvállalás megközelítése számos kérdést vet fel. Ezek közül talán az egyik legfontosabb a „kinek a dolga?” dilemmája, azaz az érintetteken túl kinek milyen felelőssége lehet a társadalmi bajok kezelésében? Individualizálódó világunk, a közösségek gyengülése erősíti a formális rendszerekbe vetett hitet, a segítő munka institucionalizálódását, mely káros körként hat vissza a helyi társadalomra, felmentvén további felelősségétől. Ez a szemlélet az intézmények vagy az állam, a nagy rendszerek működésének idealizálásán túl a segítő tevékenységet egyfajta technokrata szerepkörbe helyezheti, más esetben az emberi kapcsolatok paternalisztikus elemeit erősítheti fel olyan viszonyokban, melyeknek a bizalmon kellene alapulniuk. A másik gyakori kérdés a „ki ért hozzá?”, azaz bárki vagy valaki tudja-e érdemben és hatékonyan segíteni a társadalmi bajok kezelését? Ahogyan az egyik tanulmány címe is utal rá: hogyan lehet jól segíteni? A tanulmányok a fenti …
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2025-%10-%29

Sárospataki Füzetek 2024/4. – Editor's foreword
type: item
description: The martyrdom of the early Christians was not merely sowing seeds, as Tertullian beautifully put it, but also became a powerful moral and spiritual ammunition for medieval Christianity. Despite torture and even death sentences, Christians who persevered and professed their faith set an example for Christians in later centuries. They became the first saints, whose cult was an important source of guidance and reinforcement for the Church, a "capital" that was readily referred to in the Middle Ages and later. In the darkest periods of the medieval Church, at the lowest points of ecclesiastical corruption, these models and examples were a source of strength. This example helped the monks of the following centuries to live their ascetic lifestyle, just as the examples of the founders of religious orders later kept this tradition alive. For everyday people, these life stories and legends, retold by the Church, have always served as guides. During the Reformation, the reformers sought to return to the Holy Scriptures as strictly as possible and to refocus on the Bible, thereby ridding the medieval church of many of its elements. For this reason, they sought to strip away everything that had been built up in the church during the Middle Ages and which, in their view, had wedged itself between the Word and the faithful, as if it had been superimposed on the original content. The determination of theologians to purify the central message of Christianity naturally led to the disappearance and even prohibition of the cult of Mary and the saints in Protestant circles. With the disappearance of all this, however, the stories of saints and martyrs, which had become an important part of medieval thinking and the medieval Christian ethos, also disappeared. Yet life stories and examples of how to live are important anchors for believers. To compensate for this, the Reformation paid even greater attention to the stories of the Old Testament, and perhaps this loss is also related to th…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2025-%10-%30

Sárospataki Füzetek 2025/1. – Editor's foreword
type: item
description: Diversity is a blessing. God has a thousand faces, and getting to know Him is a true adventure. As we change, and as eras rise and fall, our perspective is always shifting. With this in mind, pushing the boundaries of our understanding is both a challenge and a calling. For faith without science is shallow or blind; yet knowledge without commitment, and without faith, is merely empty verbiage. And yet, it seems that doubt or criticism arises again and again regarding both sides, fueled by a hidden demand for exclusivity. Science is criticized for having no connection to reality, as if contemplating God were some kind of luxury that yields no tangible results, but only multiplies questions or sows the seeds of doubt. As for faith, it is seen as naive and intrusive, because without reflection it fails to grasp its own difficulties, suppresses doubts, and makes one narrow-minded. Where is the truth? Nowhere and everywhere. Blaise Pascal puts it aptly: “All human dignity lies in thought. But what is this thought? How foolish! Thought is, by its very nature, something marvelous and unparalleled. There must have been peculiar flaws in it for it to be looked down upon because of them; yet its flaws are among the most ridiculous. How great by its very nature! How lowly because of its shortcomings!” (Pascal: Pensées, 365.) Indeed. Knowledge is fragmentary. Yet a single small exegetical insight or cultural-anthropological realization can transform an entire world, casting new light on a belief—or even a historical fact—that was once taken for granted. A single question can open up profound chasms into which we are right to fear looking. Can evil come from God? Is God more than a skillful compilation of the conceptions of God found in surrounding cultures? To what extent was the idea that Jesus was conceived by the Holy Spirit credible to his contemporaries, and what consequences might this have entailed? Why is it a problem for someone to be rich? What makes a wise person wis…
creator: Booklets of Sárospatak
date: %2026-%07-%29