Sárospataki Füzetek Teológiai Tudományos Szakfolyóirat
Felelős kiadó: Enghy Sándor, PhD – rektor ISSN (print) 1416-9878 ISSN (online) 3057-9198 ISSN-L 1416-9878 Honlap: www.sarospatakifuzetek.hu OJS integráció: https://acad.hu/ojs/index.php/sf e-mail: sarospatakifuzetek@gmail.com Korrektúra Lapis József, PhD, SRHE Homoki Gyula SRHE Angol korrektúra Füsti-Molnár Pálma Homoki Gyula Nyomdai előkészítés és borítóterv Asztalos József (2025 szeptemberig) Varga István (2025 októbertől) Készült a Kapitális Nyomdában Ügyvezető igazgató: Kapusi József Az online megjelenést, a CEEOL, az MTMT, a Reál repozitóriumi feltöltést és a honlapot gondozza: Varga István https://vawe.hu +36304982081
Sárospataki Református Hittudományi Egyetem
A szerző(k) fenntartják a művük szerzői jogait. A Sárospataki Füzetek nem korlátozza a szerzők jogait, hogy a kézirataikat, vagy kéziratváltozataikat preprint szervereken, vagy más tárhelyen elhelyezzék. Ez az alábbi formátumokra általánosan vonatkozik. Beküldött verzió Elfogadott verzió (Szerző által elfogadott kézirat) Közzetett verzió (Rekord verziója)
Háború, lázadás és felkelés a római kori Palesztinában (Grüll Tibor: Ézsau három könnycseppje. A zsidók három háborúja Róma ellen)
Copyright (c) 2025 Jenei Péter (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mérhető-e a misztérium? A Fowler-modell korlátai és lehetőségei
Copyright (c) 2025 Plesa Boglárka (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Egy hiteles életút (Zsindelyné Tüdős Klára: Csizma az asztalon)
Copyright (c) 2025 Bátoriné Misák Marianna (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ha tehát engem üldöztek, titeket is üldözni fognak. (Jn 15,20.)
Igei ráhangolódás (Oktass, hogy éljek! rovat)
Copyright (c) 2025 Dénes Dienes (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A gályarab prédikátorokhoz köthető tárgyi emlékek csak szórványosan, közvetve maradtak - maradhattak fenn. Ezek elsősorban azoknak az eklézsiáknak az úrasztali tárgyai lehetnek, amelyekben a Pozsonyba idézett, majd gályarabságra ítélt prédikátorok szolgáltak. Egy református gyülekezet életének és történetének fontos részét képezik a mindenkori úrasztali felszerelések. A tárgyak mennyiségéből és minőségéből az adott eklézsia működésére vonatkozóan számos következtetést vonhatunk le, sok esetben pedig a tárgyak hiánya is rendkívül beszédes lehet. A 17. századi vizitációs jegyzőkönyvekben az egyházlátogatást végzők kitértek a gyülekezetek úrasztali felszereléseinek általában rövid, leltárszerű leírására is. A jegyzőkönyvek adatai nyomán egy sokrétű korképet tudunk megrajzolni a gályarabság korszakának református gyülekezeteiről.
Copyright (c) 2025 P. Kusnyír Éva (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Protestáns gályarabok 2024 - középiskolai pályázat
Az A kategória helyezettjei: 1. Fehér Kristóf – Tajnai Dávid – Tukacs Levente – Bojtár Boglárka: Mérföldkövek az emlékúton: videóesszé (Lévay József Református Gimnázium és Diákotthon, felkészítő tanár: Tóthné Nagy Anikó) https://youtu.be/yRnEFTTswwQ 2. Barát Dominika Dalma: Gályarabok (Nagydobronyi Református Líceum, felkészítő tanár: Tar Géza) A B kategória helyezettjei: 1. Kozsurek Anna: Az összefogás ereje (Vay Miklós Református Technikum, Szakképző Iskola és Diákotthon, felkészítő tanár: Dancs László) 2. Balega Áron: Palackba zárt üzenet (Vay Miklós Református Technikum, Szakképző Iskola és Diákotthon, felkészítő tanár: Dancs László) és Huszár Ákos: Levél fiamnak (Irinyi János Református Oktatási Központ, felkészítő tanár: Szoboszlai Beáta) 3. Estovk Eszter: Gályarapper (történetmesélő rap/vers) (Lévay József Református Gimnázium és Diákotthon, felkészítő tanár: Tóthné Nagy Anikó) A zsűri különdíjat ítélt Forgács Ádámnak festményéért. A zsűri döntése alapján a B kategória két további résztvevője – Barát Dominika és Bahus Szintia – jutalomban részesültek. A C kategória helyezettje: 1. Kovács Ákos: Gecse Endre református lelkész emlékezete (Nagydobronyi Református Líceum, felkészítő tanár: Tar Géza) A következőkben a helyezést elért írásos pályaművekből közlünk válogatást. A PDF-ek tartalma 1: Forgács Ádámnak a pályázatra érkezett festménye 2: Homoki Gyula írása a pályázatról 3: Kozsurek Anna: Az összefogás ereje 4: Balega Áron: Palackba zárt üzenet 5: Huszár Ákos: Levél fiamnak 6: Evstok Eszter: Gályarapper
Copyright (c) 2025 Homoki Gyula (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A gályarab kiállítás egy történelem tanár szemével
Copyright (c) 2025 Dancs László (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mártírok, hitehagyók, emigránsok: A gályarabperek evangélikus vádlottjai
A gályarabperek által kiváltott evangélikus emigrációról fennmaradt források nagy népmozgásra utalnak. A menekültek ellátása és integrálása jelentős erőforrásokat kötött le, jelenlétük meghatározó volt a nyilvános kommunikációban, és a sikeresen integrálódott szakemberek tartós szociális hálózatokat építettek ki. A magyarországi emigránsok igen hatásosan kommunikáltak és sikeresen játszották el a hangos kisebbség szerepét. Az emigráció kedvelt műfaja a prozopográfiai szempontból igen jelentős forrásértékkel bíró alkalmi nyomtatvány, a másik gyakori megnyilatkozási forma pedig a vitairat. Az emigránsok többsége ugyan 1681 után hazatért Magyarországra, de néhány év alatt sokan gyökeret vertek, egzisztenciát teremtettek maguknak idegen földön. A külföldön sikeresen integrálódott magyarországi teológusoknak jutott a patrónusi és hídszerep, hogy ösztöndíjakkal és kapcsolatrendszerrel támogassák a következő peregrinusgenerációkat. A Németországban maradt emigránsok közvetítőként kulcsszerepet játszottak a könyvek forgalmában és az új eszmei irányzatok magyarországi befogadásában.
Copyright (c) 2025 Csepregi Zoltán (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Balogh Judit (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Atyám, Fiam, Lelkem – A Fiútól kapott önazonosító – A fiúság (Lk 20,27-46)
Copyright (c) 2025 Apolka Pál (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bihari Sándor (drs.): református lelkipásztor, az SRTA Biblikus Intézetének ószövetségi oktatója Éger Gábor (drs.): könyvtáros, Sárospataki Református Könyvtár és Tudományos Gyűjtemény Enghy Sándor (habil. Dr.): református lelkipásztor, az SRHE rektora, a Biblikus Teológiai Intézet professzora Fodor Ferenc (PhD): református lelkipásztor, az SRHE Biblikus Intézetének vezetője és ószövetségi tanára Gér András László: református teológus, vallástörténész Hegedűs Gabriella (drs): oktató, Debreceni Egyetem, Angol-Amerikai Intézet Jenei Péter (PhD): református vallástanár, Nyíregyháza-Városi Ref. Egyházközség / Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium Kovács Áron (PhD): kézirattáros, Sárospataki Református Könyvtár és Tudományos Gyűjtemény, az SRHE tudományos munkatársa Kustár György (PhD): református lelkipásztor, lelkigondozó, a SRHE Biblikus Intézetének docense Láncos Eszter: doktorjelölt, PPKE Irodalomtudományi Doktori Iskola Lovas Anett Csilla (PhD): múzeumpedagógus, Sárospataki Református Könyvtár és Tudományos Gyűjtemény, az SRHE tudományos munkatársa Margitics-Sánta Erika: református lelkipásztor, lelkigondozó Pásztor Gyula: református lelkipásztor, az SRHE spirituálisa Szathmáry Béla (PhD, dr. habil.): Károli Gáspár-díjas egyházjogász, az SRHE egyetemi tanára Zalatnay Klára Lujza: egyetemi hallgató, ELTE
Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kustár György: Szerkesztői előszó Oktass, hogy éljek Pásztor Gyula – „Te vagy az én szeretett Fiam!” Tanulmányok Bihari Sándor: Ámósz és Malakiás könyvének társadalomkritikája - Szóvá tett visszásságok mint a gondolati struktúra lényegi elemei Enghy Sándor: A σοφία fogalma Arisztotelész két művében és magában a Szeptuagintában Éger Gábor: 16-17. századi felső-magyarországi református lelkipásztorok könyvei a Sárospataki Református Kollégium Tudományos Gyűjteményei Nagykönyvtárában Gér András: Az Ég ura Dániel könyvében – vallástörténeti közelítések Dániel könyvének egyik toposzához Jenei Péter: Gonosz lélek (רוח־רעה) az Úrtól? - Az 1Sámuel 16,14–23 komplex exegézise Kustár György: A Jézus születése körüli botrány – az eljövetel paradoxona Láncos Eszter: Adonis mint síremlék Shakespeare Venus és Adonis című költeményében Szathmáry Béla: A református egyháztagságról Idővonal Kovács Áron: Nagy József czigándi lelkész levele fiához Nagy Kálmánhoz, midőn az a szabadságharczba megy Fodor Ferenc: A hamis sáfár (Lk 16,1-8) Recenzió Hegedűs Gabriella: Pedagógiai perspektívák: a megküzdés, fejlődés és nevelés dimenziói PODLOVICS Éva – ERDEI Róbert – KISSNÉ GOMBOS Katalin Melinda (szerk.): Megküzdés, fejlődés, nevelés. Az Iskola a határon III. konferencia előadásaiból, Sárospatak, Tokaj-Hegyalja Egyetem, Sárospataki Pedagógiai Füzetek 32, 2023. Lovas Anett Csilla: Harag és agresszió - nem csak az egyházi iskolákban KIS Klára: Iskolai agresszió és egyházi iskolák: A katechézis lehetőségei az iskolai agresszió preventív megközelítésében és konstruktív kezelésében, Budapest, Kálvin Kiadó, 2023. Margitics-Sánta Erika: A gyógyító jelenlét körül SZABÓNÉ LÁSZLÓ Lilla: Poimenika. A lelkigondozás elmélete, Budapest, Károli Gáspár Református Egyetem – L'Harmattan Kiadó, 2023. Zalatnay Klára Lujza: Lencseváltások Gutenberg galaxisában. Kritika a Makropædia kiállításról Stíluslap Szerzőink
A magyarországi protestáns lelkészek elleni 1674. évi per és a bécsi udvar
A tanulmány az 1674-es gályarabper előzményeit tárja fel, különös figyelmet szentelve az 1673 februárjában Kassán kidolgozott protestánsellenes kamarai és egyházi javaslatcsomagnak, valamint annak bécsi recepciójának. A szerző új források bevonásával rekonstruálja a per politikai és vallási előkészítését, rámutatva, hogy a prédikátorok elűzésének terve nem pusztán egyházi kezdeményezés volt, hanem széles körű városi, szerzetesi és kamarai támogatást élvezett. A bécsi udvar kezdeti mérsékelt reakcióját követően 1673 végére a protestánsokkal szembeni fellépés szorrosan összekapcsolódott a Habsburg-ellenes felkelés politikai kezelésével. A per közvetlen előzményei a Benczédi László kutatásai révén jól ismert 1673-as kassai tárgyalások mellett az év végén tartott bécsi konferenciában csúcsosodtak ki, amely megnyitotta az utat a pozsonyi rendkívüli bírósági eljárás előtt. A kormányzati források elemzéséből kiderül, hogy a vallási türelmetlenség és a politikai centralizáció miként fonódott össze a protestáns gyülekezetek és lelkészeik elleni eljárásokban.
Copyright (c) 2025 Mihalik Béla Vilmos (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A pozsonyi vésztörvényszék hatása Erdélyben
A tanulmány eddig a kutatás által nem vizsgált kérdést feszeget. Azt igyekszik feltárni, hogy az Erdélyi Fejedelemség református elitjének levelezésében, egyéb egodokumentumaiban hogyan jelenik meg az 1671-ben kezdődött magyarországi protestánsüldözés. Emellett arra is választ keres, hogy milyen módokon próbált Erdély református nemessége segítséget nyújtani az üldözött magyarországi protestánsoknak. A kutatás eddigi eredményei alapján az erdélyi reformátusoknak naprakész ismereteik voltak a történtekről és több módon is igyekeztek segíteni. Egyrészt üldözött menekülteket fogadtak be, másrészt felhívták a nemzetközi közvélemény figyelmét az eseményekre és némelyek a katonai segítség adását is támogatták.
Copyright (c) 2025 Zalatnay Klára Lujza (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Margitics-Sánta Erika (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Pásztor Gyula (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Nagy József cigándi lelkész fiához írt levele az 1848–49-es szabadságharc alatt
Copyright (c) 2025 Kovács Áron (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Harag és agresszió - nem csak az egyházi iskolákban
Copyright (c) 2025 Lovas Anett Csilla (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pedagógiai perspektívák: a megküzdés, fejlődés és nevelés dimenziói
Copyright (c) 2025 Hegedűs Gabriella (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Copyright (c) 2025 Fodor Ferenc (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Adonis mint síremlék Shakespeare Venus és Adonis című költeményében
A dolgozat középpontjában az áll, hogy Shakespeare epillionjának főszereplői, Vénusz és Adonisz, hogyan viszonyulnak a szerelem, a halál, a hősiesség és az emlékezet témáihoz. Az elemzés egy ritkán idézett passzussal kezdődik, amelyben Vénusz megdorgálja Adoniszt, amiért olyan, mint egy "festett bálvány" és egy "értelmetlen kő". A két szereplő nézetei között éles ellentét feszül: Vénusz a szerelmet helyezi előtérbe a vitézséggel szemben, és úgy véli, hogy a legjobb módja annak, hogy emlékezzenek rá, az utódok születése, míg Adonisz a katonai dicsőségre és hírnévre törekszik. Ezt a konfliktust szimbolikus képek közvetítik, amelyek nemcsak a mitológia világára reflektálnak, hanem az Erzsébet-korszak változó vallási és kulturális kontextusára is, különösen a halottakról való megemlékezés új módjaira. A dolgozat azt vizsgálja, hogy Adonisz hősiesség iránti vágya és Vénusz dorgáló szavai hogyan tárják fel a megemlékezés lehetséges megközelítését.
Copyright (c) 2025 Láncos Eszter (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gonosz lélek (רוח־רעה) az ÚRtól? Az 1Sámuel 16,14–23 exegézise
Az 1Sám 16:14-23 egy crux interpretum, mely szerint a gonosz lélek az Úrtól származik. Ez a penomenon meglehetősen szokatlan a héber Bibliában, ráadásul nyelvtani jellemzői is egyediek és elszigeteltek. A szöveg kijelentése - azaz a gonosz szellem kínzó tevékenységét Isten irányítja - komoly teológiai kérdést vet fel a jó és a gonosz természetéről és kapcsolatáról. Ahhoz, hogy ezt a teológiai kérdést megértsük, alapos exegetikai megközelítést kell alkalmazni az adott szövegre. A téma aktualitása meglehetősen sürgető a nyugati civilizációban, hiszen a felvilágosodás és a freudi, jungi pcychoanalitikus elmozdulások a démoni zaklatás és megszállottság lehetőségét teljesen megkérdőjelezték. A tanulmány célja, hogy komplex exegetikai és bibliai teológiai ismereteket gyűjtsön össze a démoni megszállottság témájáról és természetéről a héber Bibliában, hogy a téma gondolkodása ismét túlléphessen a tabu, a babona és a szenzációs horrorfikció birodalmán.
Copyright (c) 2025 Kustár György (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
16-17. századi felső-magyarországi református lelkipásztorok könyvei a Sárospataki Református Kollégium Tudományos Gyűjteményei Nagykönyvtárában
A történelmi Felső-Magyarország tizenhárom vármegyéjéből – Abaújból, Beregből, Borsodból, Gömörből, Hevesből, Sárosból, Szabolcsból, Szatmárból, Szepesből, Tornából, Ugocsából, Ungból és Zemplénből – számos református diákot vonzottak a magas színvonalú oktatást biztosító Kollégiumok, mint a sárospataki, a debreceni, a szatmári vagy a nagybányai. Tudósabb honfitársaink külföldi peregrináció során bővítették ismereteiket és többen gazdag könyvgyűjteménnyel tértek haza, amelyek az idők során szétszóródtak, elaprózódtak. A lelkipásztori szolgálatukat később e vidéken végző prédikátorok könyves műveltségéről adnak számot a Tiszáninneni Református Kollégium Tudományos Gyűjteménye Nagykönyvtárában tulajdonosbejegyzéseikkel illetve a kötéseken található supralibrosokkal ellátott kötetek. A Felső-Magyarország területén szolgáló lelkipásztorok életrajzi adatai közül a szolgálati helyek kiemelése alapján számos elemzésre nyílik lehetőség, amely a tanulmány első fejezetében kerül kifejtésre. A következő nagyobb tartalmi egységben az egyes református prédikátorok hazai tanulmányaira és peregrinációjára vonatkozó adatok részletes elemzése következik. A fejezet követi azokat a lépcsőfokokat, amelyek a magyarországi diákok 16-17. századi peregrinációját jellemezték: először a wittenbergi, majd a heidelbergi és marburgi, végül a németalföldi és angliai egyetemjárásban részt vevő diákokat veszi számba. A szolgálati helyekre és az azt megelőző tanulmányokra vonatkozó adatok elemzése után az egyes prédikátorok Sárospatakon található könyveinek bemutatása következik. A wittenbergi, heidelbergi, marburgi, a németalföldi és angliai egyetemeken tanult peregrinusaink könyves műveltségének elemzése lehetőséget ad arra, hogy bizonyos általánosításokat állapíthassunk meg az egyes egyetemi központok hatásával kapcsolatosan, de ugyanígy az egyes univerzitások oktatási rendjének különbözőségére is rávilágít.
Copyright (c) 2025 Éger Gábor (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A tanulmány Harsányi Zsolt Karácsony a gályán című novelláját elemzi a protestáns gályarabság irodalmi feldolgozásainak kontextusában. Az elemzés során vizsgálom a gályarab-téma korábbi irodalmi megjelenéseit, különös tekintettel Kocsi Csergő Bálint emlékiratára, ezt követően arra fókuszálok, hogyan jelenik meg ez a történelmi trauma Harsányi művében. Az írás rávilágít Harsányi irodalmi pályájára és annak ponyvairodalomként történő értékelésére is. A novella elemzése során olyan kérdéskörökkel foglalkozom, mint a testi-lelki szenvedés, az emberi méltóság elvesztése, a hit megtartó ereje, valamint a megbocsátás lehetősége egy karácsonyi szimbolikával átszőtt, tragikus történet keretében. A novella fontos szerepet tölthet be a gályarab-irodalom irodalomtörténeti kánonjában.
Egy rejtett kapcsolatrendszer információértéke
1671-1681 között, I. Lipót nyílt abszolutizmusra törekvő hatalomgyakorlása időszakában a magyarországi protestáns közösségek sokrétű krízise intenzíven jelent meg a korabeli nemzetközi nyilvánosság előtt, különösen a Német-római Birodalom nyomtatott politikai diskurzusaiban. A Johann Joachim D’Orville (1633-1688), Hessen-Kassel fejedelemségét a regensburgi birodalmi gyűlésen képviselő diplomata követjelentései bizonyítják, hogy nemcsak az 1670-es évek nyílt felekezeti konfliktusa idején, hanem az 1680-as években, az Oszmán Birodalom elleni háború nagy erőpróbái alatt is hangsúlyosan és sokrétűen jelen volt a magyarországi protestánsok ügye a Német-római Birodalom politikai diskurzusaiban. Hessen-Kassel regensburgi rezidense sokrétű információkkal rendelkezett az 1681-es soproni diéta politikai jelentőségéről, Esterházy Pál nádor szerepéről, Thököly Imrével való tárgyalásokról, s Kollonits Lipót (1631-1707), a későbbi bíboros és érsek, ekkor bécsújhelyi püspök protestánsokkal szembeni fellépéséről. A hesseni követ figyelte Kollonich szerepét a szabad királyi városok mindennapjaiban nagy változást eredményező kamarai elnöksége kapcsán is. D’Orville s titkára, Niklas Wilhelm Göddäus (1646-1719) az 1681-es országgyűlést követően is rendszeresen jelentettek a magyarországi evangélikusok helyzetéről, a hitgyakorlás lehetőségeiről, elsősorban soproni evangélikusoktól szerzett hírek alapján. Az információszerzést segíthette Justus Eberhard von Passer (1652-1733), Hessen-Darmstadt későbbi, 1692-es és 1704-es bécsi követe, aki a császárváros életéről nyújtott sokoldalú kép mellett a magyarországi politikai viszonyokról is érdemi ismeretekkel rendelkezett. D’Orville megbízható értesüléseket kapott Hessen-Kassel bécsi ügyvivőjétől, Johann Jonas Schrimpftől, aki 1649 és 1696 között tevékenykedett Bécsben ágensként, majd rezidensként. Hessen-Kassel felkészült regensburgi rezidensének beszámolói bizonyítják, hogy bár a török háború és a Thököly-felkelés felszámolásának manifeszt nyomtatott hírei részben „eltakarták” a politikailag kényesebb felekezeti kérdéseket az 1680-as években, mégis a kevésbé nyilvános háttértárgyalások és kéziratos diplomáciai hírekben markánsan megjelentek a birodalmi gyűlésen a Magyar Királyság belpolitikai erőviszonyainak változásai, s a városi evangélikus közösségek szűkülő lehetőségei.
Copyright (c) 2025 G. Etényi Nóra (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A σοΦία fogalma Arisztotelész két művében és magában a Szeptuagintában
A σοΦία fogalma címben megadott keretek között történő elemzésének eredménye a következő: Arisztotelésznél a σοΦία összetett és lenyűgöző tudomány. Az evpisth,mh a tudományos ismeret vagy szaktudás, világosan megkülönböztethető más tudásformáktól, mint például a fro,nhsij, a gyakorlati okosság vagy ítélőképesség; a su,nesij, a megismerés, amely az érzékelés révén vezet problémák megoldásához; a dia,noia, az értelmes gondolkodás; a te,cnh, a kézügyesség, technikai jártasság és a nou/j, az ész, intellektus, intelligencia. A sofi,a önmagában is hasznos, használható, de a nou/j és evpisth,mh kombinációjaként bontakozik ki igazán a gyakorlatban, amikor képessé teszi a bölcset (sofo,j) arra, hogy bizonyítékokkal legyen meggyőző erejű (avpo,deixij). Arisztotelésznél a sofi,a nem feltétlen isteni eredetű, míg a Szeptuagintában az a sofi,a, amely a bölcset igazán bölccsé teszi, egyértelműen az Úrhoz kötődik.
Copyright (c) 2025 Enghy Sándor (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A tanulmány Dániel könyvének „Ég Ura” kifejezését vizsgálja, különös tekintettel annak vallástörténeti kontextusára. A megnevezés nem önállóan, hanem az ókori Közel-Kelet isteni titulációinak rendszerében értelmezendő. A kutatás kiemeli a Második Templom kori judaizmus nyitó tendenciáit, amelyek az „Ég Ura” kifejezés használatában is tetten érhetők. Az értekezés vizsgálja továbbá a tituláció intertextuális kapcsolódási pontjait a babiloni, perzsa és hellenisztikus világ vallási hagyományaival, rámutatva azok strukturális hasonlóságaira. A végkövetkeztetés szerint az „Ég Ura” megnevezés Dániel könyvében a zsidó teológiai gondolkodás kozmikus dimenzióját fejezi ki, amely egyben az ókori vallási nyelvezet fokozatos univerzalizálódásának példája is.
Copyright (c) 2025 Gér András László (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ámósz és Malakiás könyvének társadalomkritikája
A Zak 7,7-10 összefoglalja a próféták által hirdetett igét a társadalomkritika összefüggésében. Ez a megközelítés azonban nem vezet a tizenkét kispróféta egységes szemléletéhez. Míg Ámosz könyvének mindhárom nagy részében jelen van a téma, addig Malakiás könyvében mintha csak mellékesen említenék. Pedig a társadalmi kontextusban bekövetkezett változások elősegíthették egy ilyen kritikus hang kialakulását. A prófétai indíttatás részletein túlmenően meg kell jegyeznünk az elnyomottak közötti különbséget is. Míg a Mal 3,5b alapvetően a personae miserae csoportját idézi fel, addig Ámosz könyve inkább azoknak a társadalmi rétegeknek a nehézségeivel foglalkozik, amelyek gazdasági túlélése veszélyben van. Fontos hasonlóságot mutat azonban a visszaélések leírására használt kifejezések párhuzamossága. És bár mindkét könyv hangsúlyozza a megsértett מִשְׁפָּט szerepét, óriási különbség van abban, hogy megnevezik, ki a hibás a jogsértésért. Míg a szamariai rendbontás képe az emberi felelősségről szól, addig a Mal 2,17 Isten tekintélyét kérdőjelezi meg. Végül a társadalmi-etikai visszaélések beépítése a prófétai érvelésbe mindkét könyv gondolati struktúrájának alapvető és lényeges eleme. Az így létrehozott logikai struktúra célja az isteni ítélet üzenetének kibontása.
Copyright (c) 2025 Bihari Sándor (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0